Mai cikkünkben a Bábakút lenyűgöző világába fogunk beleásni. Ez a téma az évek során érdeklődés és elemzés tárgyát képezte, ma pedig ennek különböző dimenzióit és aspektusait kutatjuk. A társadalomra gyakorolt hatásától a popkultúrára gyakorolt hatásáig a Bábakút kitörölhetetlen nyomot hagyott az életünkben. Reméljük, hogy ezzel a cikkel megvilágítjuk ezt a témát, és szélesebb és mélyebb betekintést nyújtunk abba, hogy mit jelent számunkra a Bábakút. Készülj fel, hogy elmerülj egy olyan utazásban, amely meglepetéseket, elmélkedéseket és új ismereteket ígér a Bábakút-ről.
Bábakút (Бабичі) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Terület | Kárpátalja |
Járás |
|
Község | Szentmiklós község |
Rang | falu |
Alapítás éve | 1478 |
Irányítószám | 89663 |
Népesség | |
Teljes népesség | 962 fő |
Népsűrűség | 457,22 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 419 m |
Terület | 2,104 km² |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bábakút témájú médiaállományokat. |
Bábakút (ukránul: Бабичі) település Ukrajnában, Kárpátalján, a Munkácsi járásban.
Munkácstól keletre, Beregpapfalva és Pálfalva közt fekvő település.
A Bábafalva helységnév magyar eredetű, a magyarban [1424: Baba (György), románban és ruszinban egyaránt előforduló Bába családnévnek és a birtokos személyjellel ellátott falu főnévnek az összetételével keletkezett.
A helységnév utótagja, a magyar kút ’víznyerő hely’ főnév a Kutka-tag félreértelmezése miatt került a névbe, (Kutkafalva). A ruszinban használt, 1946-tól hivatalos Бабичі ’Bábáék’ párhuzamos névadással keletkezett.
Bábafalva nevét 1478-ban említették először Bábafalva, 1599-ben Babosfalva, 1630-ban Babafalua (Conscr. Port.), 1645-ben Baba Falwa, 1773-ban Babafalva, Bábafalva, Babitsch, Babicš, 1851-ben Bábafalu, Bibici, 1877-ben Bábafalva, Babicsi (Hnt.), 1913-ban Bábakút, 1925-ben Babič, 1930-ban Babiče, 1944-ben Bábakút, Бабичu (Hnt.), 1983-ban Бабичі, Бабичu (ZO).
Bábakút 1889-ben jött létre Bábafalva és Kutkafalva egyesülésekor, mai neve a két településnév előtagjának összevonásából keletkezett.
1910-ben 1017 lakosából 103 magyar, 29 német, 885 ruszin volt. Ebből 970 görögkatolikus, 37 izraelita volt.
A trianoni békeszerződés előtt Bereg vármegye Felvidéki járásához tartozott.